![אזהרה](https://arabit.me/wp-content/uploads/2021/07/אזהרה-300x300.jpg)
פורסם לראשונה ב- 16.7.21
המילה מופיעה בזכותו של ידידי הקורא יהושע אינדור.
אִנְדַ’אר إِنْذَار וברבים אִנְדַ’ארַאת إِنْذَارات – אזהרה, התראה; הודעה
תזכורת: האות הערבית ד’אל ذ נהגית בספרותית כמו th במילה the. במדוברת היא נהגית כ- d או כ- z, תלוי במילה. הצליל המקורי שלה אינו נוכֵחַ כמעט במדוברת, גם לא בכתיבה.
יהושע שלח לי סרטון שעבר בקבוצות הווטסאפ ב- 17.6.21.
האזנה ראשונית לסרטון “הבהילה” אותי: מה זו השפה הספרותית הגבוהה הזו?
אז עוד טרם תמללתי, עיינתי בשניות האחרונות של הסרטון, בהן כתוב שבסרטון הושמעה קצידה (שיר ערבי קלאסי) בשם:
שֻהַדַאאֶ’ אלְפַגֶ’ר – חללי השחר
פרי עטו של מֻנִיףֶ אלרַּמּוּנִי.
=-=
מי אתה, מניף אלרמוני?
מסתבר ששמו מעיד עליו שהוא תושב הכפר רַמּוּן ליד ראמאללה (מזרחית לראמאללה, מערבית לרימונים).
כינויו של מניף מופיע בדף הפייסבוק שלו:
שַאעֶרֶ אלְעֻ’רְבֶּה אֶלרַּמּוּנִי (מֻנִיף תַ’בְּתֶה) شاعر الغربة الرّمّوني (منيف ثبته) – משורר הניכר הרמוני [איש הכפר רמון, שָלֵו] (מניף ת’בתה)
מעיון בדף שלו עולה שהוא חי כיום בבלגיה.
מחיפוש ברשת עולה כי חמולת אֶלתַּ’בְּתַה היא חמולה מוכרת בכפר רמון, כלומר שמו האמיתי הוא מניף אלת’בתה.
דף הפייסבוק Rammun village _ قرية رمّون رام الله فلسطين ציין ב- 15.6.21 כי מדובר ב:
אהדאא’ לארואח שהדאא’ ג’האז אלאסתח’באראת אלעסכריה
קצידה בענואן שהדאא’ אלפג’ר
שכר ח’אצ ללשאער אלכביר, שאער אלע’רבה, אלצדיק מניף אלרמוני עלא הד’א אלאהדאא’ ועמק אלאנתמאא’
إهداء لأرواح شهداء جهاز الاستخبارات العسكريّة
قصيدة بعنوان شهداء الفجر
شكر خاص للشّاعر الكبير، شاعر الغربة، الصّديق منيف الرّمّوني على هذا الإهداء وعمق الانتماء
הקדשה לזכרן של נשמות השהידים של מנגנון המודיעין הצבאי
קצידה בשם חללי השחר
תודה מיוחדת למשורר הגדול, משורר הניכר, החבר מניף אלרמוני, על ההקדשה הזו ועל עומק השייכות/ההשתייכות
כבר ציינתי פה בעבר כמה זה נפלא לדלות כל כך הרבה פרטים רק דרך חיפושים בגוגל, נכון?
קבלו תזכורת לאירוע מ- 9.6.21:
“התחקיר במערכת הביטחון: השוטרים הפלס’ פתחו באש – ונהרגו
כוח המסתערבים נכנס לג’נין כדי לעצור שני מחבלים שתכננו פיגועי ירי בימים הקרובים. המחבלים ירו וניסו לברוח, אחד מהם חוסל. כשאנשי הימ”מ היו בדרכם לעזיבת המקום נפתחה לעברם אש על ידי שוטרים פלס’ – שכנראה לא ידעו בתחילה כי מדובר בכוח ישראלי, אך המשיכו לירות גם כשהדבר התברר להם. מנגד אמר מושל ג’נין: כוח הימ”מ הוא שירה ראשון לעבר הקצינים הפלס’.
[…]
שני המבוקשים הסתתרו ליד מבנה השייך למודיעין הצבאי הפלס’, אחד מגופי המנגנונים הפלס’. בשל העובדה שכוח הימ”מ היה מסוערב, צה”ל לא עדכן מראש את המנגנונים על הכניסה. לפיכך ליד המבנה היו כוחות אבטחה פלס’, כפי שקורה בשגרה סביב מבנה ביטחוני.
מהתחקיר של צה”ל עלה שכאשר הכוח נערך לעזיבת המקום נפתחה אש נרחבת, לסביבה ובמדויק לעבר הכוח, שזיהה את מקור הירי: שלושה חמושים, שוטרים פלס’, שלא ידעו כנראה שמדובר בכוח ששייך לצה”ל. הכוח ירה בתגובה והרג שניים מהשוטרים הפלס’ – אדהם עליווי (בן 23) ותיסיר עיסא (33).
[…]”
פורסם ב- Ynet, 10.6.21
מהו מנגנון המודיעין הצבאי?
המנגנון, ששמו המלא הוא: ג’האז אלאסתח’באראת אלעסכריה אלפלסטיניה جهاز الاستخبارات العسكريّة الفلسطينيّة, הוקם בשנת 1994 כחלק מהקמת הרשות.
הוא אחת מיחידות הביטחון הלאומי, שהוא גוף סמי-צבאי שאמור להפוך לצבא המדינה הפלסטינית, אם וכאשר, או בהנחה שתקום.
תפקידו הרשמי של הביטחון הלאומי: שמירה על יציבות הרשות והגנה עליה.
משימותיו של המודיעין הצבאי:
* איסוף מידע על האויב החיצוני (כך במקור), תוך מעקב אחר כל הידיעות הקשורות לכוחות הביטחון הלאומי הפלס’
* הגנת כוחות הביטחון מכל פעילות פוגענית או מסכנות ביטחוניות, כפעולות ריגול, למשל
* מעקב וטיפול בפגיעות, בבעיות או בחדירות ביטחוניות לתוך המוסדות הביטחוניים
וזו לשון הקצידה (תחזיקו חזק, זה דרמטי ומפחיד, ומומלץ בחום להאזין לקריאת הקריין בסרטון, הקריין והפעיל הפוליטי חאזם עבד אלהאדי حازم عبد الهادي):
הממממ… רגע, היא ממש קשה, זו ספרותית קלאסית גבוהה מאוד, הכי רחוקה ממדוברת.
הצלחתי להבין 80 אחוז מהמלל לבדי, תוך התמודדות עם קולות הירי והמוזיקה המלחיצה בהקלטה בסרטון, אבל מה עם השאר?
חיפושים אינסופיים ברשת של צירופי מילים שחשבתי שאני שומע הביאו אותי סוף סוף לדף הפייסבוק האישי והזניח (500 עוקבים)-
قوّات العاصفة
(ראו הסבר מיד בהמשך)
ובדף הזה הובא תמלול השיר המלא בערבית. איזו הקלה!
קף ענדכ, ממנוע אכת’ר
פהנא אסתח’באראת אלעסכר!
אחד’ר, אחד’ר אן תג’תאז אלמענא
אחד’ר, קד אעד’ר מן אנד’ר
אבואב ג’הנם קד פתחת חין אג’תזת אלח’ט אלאחמר
אנ אלצ’באט אד’א נטקוא
יח’שא מן היבתהם ענתר.
קף ענדכ, ממנוע אכתר
פהנא אסתח’באראת אלעסכר!
יתעטש כל ענאצרהא למיאה מן נהר אלכות’ר
שהדאא’ אלפג’ר ואבטאל
וג’רוח אכבר מן בידר
מן יקנע סיפן בתארן
ללעודה סאעה אן ישהר
אבנאא’ אלפתח אד’א וקפוא
יתקזמ אבנאא’ אלח’יבר!
קף ענדכ, ממנוע אכת’ר
פהנא אסתח’באראת אלעסכר!
قف عندك، ممنوعٌ أكثر
فهنا استخبارات العسكر!
احذر، احذر أن تجتاز المعنى
احذر، قد أعذر من أنذر.
أبواب جهنّمَ قد فُتحت حين اجتزت الخطّ الأحمر
إنّ الضّبّاط إذا نطقوا
يخشى من هيبتهم عنتر.
قف عندك، ممنوع أكتر
فهنا استخبارات العسكر!
يتعطّش كلّ عناصرِها لمياهٍ من نهر الكوثر.
شهداء الفجر وأبطالٌ
وجروحٌ أكبر من بيدر.
من يُقنع سيفًا بتّارًا
للعودةِ ساعةَ أن يُشهر.
أبناء الفتح إذا وقفوا
يتقزّم أبناء الخيبر!
قف عندك، ممنوع أكثر
فهنا استخبارات العسكر!
עצור! אסור (להתקדם) יותר
כאן המודיעין של החיילים! (משחק מילים עם שם המנגנון)
היזהר! היזהר פן תחצה את / תחרוג מהמשמעות (ייתכן במשמעות: תתעלם ממהות השם של המנגנון).
היזהר, שכן המזהיר יצא ידי חובתו.
שערי גיהינום נפתחו ברגע שחצית את הקו האדום
כשהקצינים יפצו את פיהם
יחשוש ממוראם (אפילו) ענתר*
עצור! אסור (להתקדם) יותר
כאן המודיעין של החיילים!
כל חייליו צמאים למים מנהר כות’ר.**
חללי השחר וגיבורים
ופציעות גדולות יותר מגורֶן.
מי ישכנע חרב חדה
לחזור (לנדנה) בשעה שהיא נשלפת.
כאשר יעמדו על רגליהם אנשי תנועת פת”ח (אנשי המוד”צ)
יתגמדו לעומתם בני ח’יבר! (היהודים).***
עצור! אסור (להתקדם) יותר
כאן המודיעין של החיילים!
* ענתרה בן שדאד, חייל ומשורר ערבי טרום-אסלאמי, שהתפרסם בשל שירתו וחייו ההרפתקניים.
** כַּוְתַ’ר אחד מנהרות גן עדן באמונה האסלאמית. אומרת ויקיפדיה: “נהר בגן עדן אליו יובלו כל המאמינים האמיתיים באללה ביום אלקיאמה, הוא יום הדין באסלאם, ממנו ישתו פעם אחת ויחידה, ולעולם לא יצמאו עוד”.
*** “קרב חַ’יְבַּר (בערבית: غزوة خيبر) הוא קרב שהתרחש בראשית ימי האסלאם בין מאמיניו של מוחמד לשבטים יהודים שהתגוררו בנווה המדבר ח’יבר, שבחצי האי ערב. […] קרב ח’יבר מהווה מקור השראה ללוחמים מוסלמים בימינו במלחמותיהם, במיוחד כנגד ישראל. […]” (שם)
אַלְעַאצִפַה العاصفة או קֻוַּאתֶ אֶלְעַאצִפַה قوّات العاصفة – כוחות אֶלְעַאצִפַה, “כוחות הסופה”, היו הזרוע הצבאית העיקרית של תנועת פת”ח. בראשן עמדו יאסר ערפאת וח’ליל אלוזיר (אבו-ג’האד).
שמן של הכוחות שונה עם פרוץ האינתיפאדה השנייה, היא אינתיפאדת אלאקצא, ל- כַּתַאאִבּ שֻהַדַאאֶ’ אלְאַקְצַא كتائب شهداء الأقصى – גדודי חללי אלאקצא.
השורש הערבי הספרותי נ.ד’.ר עוסק באזהרות ובנדרים, ובמשמעות האחרונה הוא זהה לשורש העברי נ.ד.ר:
* הפועל נַדִ’רַ نَذِرَ בבניין הראשון – נזהר מ-, חשש; התכונן
* נִדַ’ארַה نذارة, בצורת שם הפעולה/מצדר של הבניין – התראה, אזהרה
* הפועל נַדַ’רַ نَذَرَ גם בבניין הראשון אך במשקל אחר – נָדַר נֶדֶר, התחייב
* נַדְ’ר نذْر וברבים אַנְדַ’אר أنذار, בצורת שם הפעולה/מצדר של הבניין – נֶדֶר (עסקה או הבטחה בין אדם לאל שמשמעה חיים תמורת חיים), התחייבות; כופר נפש
* נַאדֶ’ר ناذِر, בצורת הבינוני הפועל של הבניין – נודר, נשבע
* הפועל אַנְדַ’רַ أنذر בבניין הרביעי, שמילת היום היא שם הפעולה שלו – התריע, התרה, הזהיר
* קַד אֻעְדִ’רַ מַן אַנְדַ’ר قد أُعذر من أنذر – המזהיר/מתריע יצא ידי חובתו (כלומר אל תבואו בטענות אחר-כך עם תירוצים בסגנון “לא ידענו”)
* מֻנְדִ’ר منذِر, בצורת הבינוני הפועל של הבניין – מזהיר, מאיים, מַתְרֶה; מנבא; שמה של שושלת שליטים ששלטה בדרום עיראק; שם פרטי של גבר (שכן זהו כינויו של הנביא מוחמד, למשל בסורת הרעם)
* מֻנְדַ’ר منذَر, בצורת הבינוני הפעול של הבניין – מוזהר, מותְרֶה
* הפועל תַנַאדַ’רוּא تناذروا בבניין השישי – איימו אלו על אלו
* אִנְדַ’אר אַחְמַר إنذار أحمر – כרטיס אדום (בכדורגל. מיל’: אזהרה אדומה)
* אִנְדַ’אר נִהַאאִיּ إنذار نهائيّ – אולטימטום (מיל’: אזהרה סופית)
* גִ’הַאז אִנְדַ’אר جهاز إنذار – מכשיר אזעקה, מערכת אזעקה במכונית; גלאי תנועה או נפח (לגילוי ואזהרה מפני פורצים, למשל)
* אִנְדַ’אר מֻבַּכַּר إنذار مبكّر – התראה מוקדמת (בעיקר בהקשרי מלחמה וצבאות)
* צַפַארֶת אִנְדַ’אר صفّارة إنذار – צופר אזעקה, סירנה
* אִנְדַ’אר כַּאדֶ’בּ إنذار كاذب – אזעקת שווא (מיל’: אזעקה שקרית, כוזבת)
* דוּנַ סַבְּקִ/סַאבִּקִ אִנְדַ’אר دون سبق/سابق إنذار – ללא הודעה מוקדמת
* נַדִ’יר نذير וברבים נֻדֻ’ר نُذُر – אזהרה, אות אזהרה; חיל חלוץ בצבא; שליח, שליח מזהיר; שם פרטי של גבר
בתמונה: על השלט מופיע פועל אחר בערבית העוסק בזהירות: אִחְתַרִס!
אולם המסר הכללי של התמונה הוא אזהרה, באשר היא.
זה היה הפוסט ה- 1,407 שלנו.
שיהיה יום מצוין ושבת שלום,
ימאמה, שלו ורני
מיזם ערביט הוא זוכה פרס “קרן שרוני” לשנת 2022.
זהו מיזם התנדבותי ללא מטרות רווח. טעינו במתן קרדיט לתמונה או פספסנו אותו? עדכנו אותנו כדי שנתקן.